Co dnes dělá politička Jana Maláčová?

Vzpomenete si dnes ještě na českou političku Janu Maláčovou? Bývalá místopředsedkyně ČSSD se silným levicovým smýšlením si dokonce vysloužila přezdívku Venezuela za socialistické názory podobné těm, které přivedly zmíněnou jihoamerickou zemi ležící na obrovských zásobách ropy do záhuby. Maláčová bývala významnou tváří tuzemské politické scény, z povědomí se však vytratila hned po neúspěšných parlamentních volbách v roce 2021, kdy její strana zaznamenala fatální neúspěch a poprvé v historii svobodné České republiky se nedostala do sněmovny. Co dnes tato výrazná politická postava dělá a co dalšího jste o ní možná nevěděli?

Cesta ke kariéře ve vrcholové politice

Jana Maláčová pochází z východní Moravy, konkrétně z Uherského Hradiště. Univerzitní vzdělání však získala v německém Frankfurtu, kde v roce 2007 dokončila magisterský obor politologie na univerzitě Johanna Wolfganga Goetheho. O několik let později si ještě doplnila vzdělání o titul MSc. na London School of Economics. Krátce poté začala pracovat pro Ministerstvo pro místní rozvoj v oblasti analýzy evropských fondů. Později byla i zástupkyní kanceláře senátu pro Evropský parlament.

Po období, kdy se věnovala zejména práci související s evropskými institucemi, se zaměřila na odbor rodinné politiky a politiky stárnutí. Zejména v této době se formovaly její sociálně demokratické myšlenky, které však urputně nereflektovaly ekonomické aspekty. V roce 2008 se stala řadovou členkou ČSSD a o čtyři roky později místopředsedkyní vnitřního stranického spolku, který prosazoval spravedlnost v zastoupení žen ve veřejném životě. Ve straně byla Maláčová velmi aktivní a reprezentovala spíše ultralevicové křídlo jinak tradičně středolevicové politické strany.